Una dintre cele mai cunoscute picturi din Luvru a fost retrasa din muzeu. Lucrarea care a inspirat Statuia Libertatii si s-a aflat pe coperta unui album Coldplay va fi restaurata in urmatoarele luni pentru a-i revitaliza culorile.
![](https://www.urban.ro/wp-content/uploads/2023/09/La-liberte-guidant-le-peuple-Eugene-Delacroix-1024x822.jpeg)
Celebra pictura „La Liberté guidant le peuple” — „Libertatea conducand poporul” realizata de artistul francez Eugene Delacroix a fost retrasa temporar din expunerea permanenta a Muzeului Luvru. Opera, realizata in anul 1830, reprezinta intr-un mod alegoric viziunea pictorului asupra celei de-a doua revolutii franceze, cunoscuta si ca „Revolutia din iulie”, care a rezultat crearea monarhiei constitutionale in Franta.
Pictura de dimensiuni impresionate (3,25×2,60 metri) o infatiseaza pe Marianne, o femeie franceza reprezentata la bustul gol care tine in mana dreapta drapelul modern al Frantei si conduce multimea de revolutionari catre libertate.
Pictura a fost retrasa ieri, 20 septembrie, din galeriile muzeului si se va intoarce la Luvru in primavara anului viitor. Este atat una dintre cele mai cunoscute capodopere ale muzeului dar si una dintre cele mai des citate picturi din istoria artei.
Opera este restaurata odata la cativa ani deoarece culorile se oxideaza si isi pierd nuantele vibrante. Specialistii vor indeparta primele straturi de lac ale picturii deoarece se ingalbenesc in timp si afecteaza modul in care arata culorile.
![](https://www.urban.ro/wp-content/uploads/2023/09/delacroix-eugene-luvru-2.jpg)
Restauratorii vor folosi solventi pentru a indeparta straturile oxidate de lac. Acestea se ingalbenesc datorita contactului cu aerul si afecteaza mai ales nuantele de albastru, alb si rosu ale picturii.
Procesul de conservare si restaurare va dura cateva luni, iar specialistii vor avea sansa de a cerceta indeaproape pictura. La final, panza va fi lacuita din nou pentru a prezerva straturile de ulei de dedesubt.
Lucrarea este de obicei expusa intre alte doua picturi celebre de Delacroix: „Capturarea Constantinopolului de catre cruciati” si „Moartea lui Sardanapalus”, ambele de dimensiuni impresionante. Cea din urma a fost restaurata recent intr-un proces de conservare care a durat 10 luni, urmand ca pictura sa fie expusa din nou in muzeu incepand cu 27 septembrie.
„Libertatea conducand poporul” a ajuns prima data la Luvru in 1874, fiind cumparata de mai multe ori de catre guvernele franceze, in functie de schimbarea de regim.
![](https://www.urban.ro/wp-content/uploads/2023/09/delacroix-eugene-luvru-1.JPG.jpg)
Delacroix a incercat sa reprezinte adoptarea tricolorul, simbolul revolutiei din 1830, a caderii regelui Carol al X-lea si a urcarii la tron a lui Louis-Philippe I, ca emblema moderna a Frantei si a republicii franceze.
De asemenea, pictorul a recurs la un simbol binecunoscut in epoca, cel al zeitei antice a libertatii, reprezentat in pictura de Marianne, care la randul ei este o personificare a republicii si a motto-ului „libertate, egalitate, fraternitate” care defineste si astazi statul francez.
Pictura lui Delacroix este una dintre cele mai reprezentative pentru spiritul francez si una dintre cele mai apreciate de cetatenii Frantei, fiind privita adesea ca un simbol national si o personificare a idealului Republicii Franceze. Este una dintre cele mai importante opere de la Luvru, alaturi de Mona Lisa a lui Leonardo da Vinci si de sculptura antica Venus de Milo.
Imaginea creata de Delacroix a servit in decursul timpului ca un simbol al rezistentei si al libertatii pentru generatii diferite din diverse puncte ale globului.
![](https://www.urban.ro/wp-content/uploads/2023/09/delacroix-eugene-luvru-4.jpg)
Pictura a inspirat Statuia Libertatii din New York si a fost folosita pentru coperta albumului „Viva la Vida” a trupei Coldplay si se afla in prezent pe sacosele vandute de Luvru la magazinul de suveniruri al muzeului.
In cultura de masa, pictura a aparut in filme, pe coperti de albume, in videoclipuri muzicale, pe copertile unor carti, ca timbru postal sau chiar ca medalie. Este una din cele mai recognoscibile imagini din cultura franceza si cea mai folosita cand vine vorba de revolutiile din intreaga lume. O reinterpretare a picturii a fost realizata in semn de protest de catre un artist palestinian pe zidul de securitate din Beetleem, construit de autoritatile israelite.
Restaurarea picturii lui Delacroix a avut loc in cadrul unui proiect amplu demarat de Luvru inca din 2015. Prin acesta s-au restaurat pana acum peste 200 de picturi din colectia de peste 6.400 de tablouri, dintre care 4.500 sunt expuse permanent. Printre operele recent restaurate se numara si „La Belle Ferronnière” de Leonardo da Vinci, „Jupiter si Antiope” de Titian si alte cateva tablouri de Delacroix, precum „Femeile din Alger” si „Masacrul din Chios”.